«La oss i fellesskap lytte til politiet og til bekymrede foreldre» Hvis man gjentar lenge nok at narkotika ikke skal være ulovlig, må man også ta ansvar for konsekvensen av budskapet.
«Det er ikke kjønn som avgjør, det er hvor robust du er!» Et overfokus på fysisk styrke i rekrutteringen, eller tjenesten, gjenspeiler ikke den hverdagen som politiet håndterer.
Straff som virker Barn og unge som begår kriminalitet skal ikke kunne seile videre i livet som om ingenting har skjedd. Det de har gjort må få konsekvenser.
«Det er opp til oss selv å gjøre noe med produktiviteten i politiet» Det er ikke bare ferien som er over. Det er også kvalitetsreisen i politiet. De neste årene kommer til å handle om at vi må finne balansen mellom utvikling og drift.
Vi må gi politiet økte ressurser! En synlig og tilgjengelig politistyrke er en grunnleggende forutsetning for et trygt samfunn.
«Dagens kriminelle lavalder på 15 år er for høy» Straff vil kunne være et gode for et ungt menneske som ønsker å leve lovlydig, og som trenger konsekvenser og korreks i en periode av livet hvor dette kan føre personen inn på riktig spor igjen.
«Politihøgskolen forskjellsbehandler kvinnelige og mannlige søkere» I Norge er det ett studie som skiller seg ut. Det er bachelorutdanningen på Politihøgskolen. Her forskjellsbehandler de kvinnelige og mannlige søkere.
«Norsk politi skal ha et sivilt preg, men har behov for generell bevæpning» Permanent bevæpning av norsk politi er en kontroversiell og kompleks sak, også for Norges Politilederlag. Vi mener Maktmiddelutvalgets anbefaling må følges opp med handling fra våre politikere.
Tilstedeværelse av politi på landets ungdomsskoler bør lovfestes! Politiet må inn på skolene som en fysisk del av laget rundt barnet, og ikke bare i teorien og fine fraser.
«Det er på tide å rydde opp i midlertidigheten i norsk politi» Er politietaten unntatt kravene i Statsansattloven, og hvis ikke, kan man virkelig mene at statsbudsjettets uforutsigbarhet er grunn nok til å hjemle den omfattende bruken av administrative ansettelser som florerer i etaten?
«Politiet ønsker og trenger langsiktighet og forutsigbarhet. Nå kan de endelig få det.» Politiet ønsker og trenger langsiktighet og forutsigbarhet, og stortingspolitikernes enighet er et kjærkomment første skritt på veien mot en ny hverdag for de som styrer etaten.
«Ny avtale kan gi utilgjengelige ledere og påføre politiet store overtidskostnader» Lederavtalen er under implementering i distriktene, og tilbakemeldingene fra ledere ute er at den vil medføre at de blir mindre tilgjengelig både for sine ansatte, samarbeidspartnere og publikum.
Behandlingen av maktmiddelutvalgets utredning Siden vi avga høringssvar til Maktmiddelutvalgets utredning, har det vært lite offentlig debatt om utredningen, herunder om spørsmålet om generell bevæpning av politiet. Men internt i politiet diskuteres dette jevnlig.
Hvorfor blander NTL seg i Unio-streiken? Det er noe usmakelig med fagforeninger som angriper andre fagorganisasjoner som står i arbeidskamp med arbeidsgiver. Det er utidig, uprofesjonelt, og brudd med kutyme.
Hva streiker politifolka for? Det er vanskelig å se at Politiets Fellesforbund er tjent med en markedsbasert lønnspolitikk.
«Det er ingen forventning fra vår side om at studentene skal påta seg ansvaret for å endre tilbakemeldingskulturen mens de er studenter.» Som utdanningsinstitusjon er det godt å se at studenter på en konstruktiv måte gir uttrykk for hva de synes om utdanningen, og måten den gjennomføres på. Dette er viktig kunnskap for Politihøgskolen, og en forutsetning for at utdanningen blir god og dekker behovet studenter og samfunnet har.
Tilbakemelding om tilbakemeldingskultur Vi studenter får uforholdsmessig mye ansvar for endring av tilbakemeldingskultur, og «trygge rammer» blir for ofte motsetningen til «direkte» og konkret tilbakemelding. Konsekvensen er treg læring, og studenter som ikke oppnår sitt potensial.
«Vi må også være med å påvirke kriminalpolitikken, fordi det igjen har innvirkning på våre viktigste saker.» Politiets Fellesforbund er en fagforening. Vi skal jobbe for medlemmenes lønns- og arbeidsvilkår. Men vi må også være med å påvirke kriminalpolitikken, fordi det igjen har innvirkning på våre viktigste saker.
Når flere tar til orde for at én løsning er at flere saker skal lede til domfellelser, er det mange grunner til å motsette seg dette Ønsket om å få flere dømt i voldtektssaker, må ikke gå ut over rettssikkerheten til tiltalte.
«I stedet for å grave oss ned i politisk tåkeprat, kan vi se på en løsning: Politiets Bemannings Sentral» Dersom PBS-ideen blir for dum, er det bare å sørge for at distriktene får økonomisk mulighet til å ansette disse ferdigutdannede fagfolkene.
«Det kommer til å skje partnerdrap igjen» Erkjennelsen er tuftet på det faktum at politiet hverken kan eller skal være til stede i den private sfære uten at det foreligger mistankegrunnlag for at en voldelig handling er forestående.
«Eg har over tid undra meg over kva som skal til før politikarane i Noreg skal forstå alvoret og ta eit løft for politiet.» Samfunnet er nær ein krisesituasjon når det gjeld politiet i Noreg. Det er på tide å slutta med politisk retorikk og bortforklaringer - samfunnet og dei tilsette i politiet fortener handling.
Organisert kriminalitet utgjør en stadig høyere trussel En helhetlig nasjonal langtidsplan for politiet må derfor inn i regjeringens prioritering for å sikre trygghet for folk i Norge.
Slutt å kalle det «Politivold-saken» Jeg tok opp samme tema i Kringkastingsrådet allerede i september i fjor, fordi NRK også hadde brukt denne forhåndsdømmende tittelen på saken.
«Politiet er blitt ute av stand til å balansere bemanningsnivå og investeringer i kjøretøy, eiendom, og IKT» Bemanning har gjennom lang tid vært sett på som selve nøkkelen til løsning av politiets oppdrag. Dette kan ikke fortsette lenger.
«Økt kunnskap forhindrer ikke kriminalitet» Økt kunnskap vil aldri være et veldig effektivt middel for å få redusert den negative økningen i kriminalitet som vi har sett de senere år, særlig blant aldersgruppen 12-17 år.
«Vi kan ikke ha en justisminister som er soft on crime» Kriminaliteten øker kraftig og de kriminelle nettverkene tar stadig større kontroll over samfunnet. Likevel tvinner justisministeren tommeltotter.
«Politiet er best i samfunn vi kjenner. Det er slik vi vil finna ressursane den dagen det smell.» «Det einaste vi har lært av historien, er at vi ikkje lærer av historien» - Georg Hegel. Denne historieleksjonen er i ferd med å treffe Vest Politidistrikt og bergenspolitiet nok ein gong.
Nytt år, færre muligheter Politidirektoratet varslet i oktober at politiet i 2024 må redusere i aktivitet og tjenestetilbud for å forsøke å komme i balanse. Det betyr bare en ting. Ytterligere nedbemanning. I en tid hvor etaten og samfunnet har et stort behov for flere politifolk.
Åpent brev til Politidirektoratet: Har bruk av narkotika blitt avkriminalisert? Stavanger Aftenblad har den siste tiden hatt en bred dekning av ungdomskriminalitet, og skal ha ros for det, men stemmer omtalen av politiets maktesløshet overfor unges bruk av narkotika?
«Politistudenter møter lukkede dører, manglende anerkjennelse og ingen alternativer» Enkelte har vært så desperate etter erfaring at de har gått så langt som å tilby seg å arbeide gratis, kun for å få nødvendig praksis.
Politiet strekker strikken – skal vi snakke om risikoaksept? Norsk politi befinner seg i et kryss av utfordringer: fra økende kriminalitet til begrensede ressurser. Dette landskapet krever et nytt ambisjonsnivå - eller en ærlig samtale om risikoaksept.
Et samfunnsproblem at økonomisk kriminalitet får for lav prioritet Det vanskelig å skulle mene noe om en annen etats prioriteringer. Det er heller ikke selvsagt at det er positivt å fortelle samfunnet om at såpass mange grove skattekriminalitetssaker blir henlagt av politiet.
«Snitchere» må beskyttes bedre Slike uholdbare forhold kan på sikt svekke rettssamfunnet, som vi har sett i Sverige.
Justisministeren sier hun har «styrket» politiet. Realiteten er en helt annen. Fremfor å ha et fokus på å sette inn tiltak i forkant av alvorlige hendelser, prioriteres heller tiltakene fra samfunnet i etterkant.
«Voldsrisikoen vurdert som lav» Da jeg klarte å flykte fra min egen familie, fikk jeg høre at jeg hadde for mye følelser til å vurdere min egen sikkerhet. Samtidig viser forskningen heller det motsatte.
Å bekjempe ungdoms- og gjengkriminalitet, er å skape et samfunn med muligheter for alle Flere norske byer opplever at ungdoms- og gjengkriminaliteten er i ferd med å spinne ut av kontroll. Det haster å ta grep.
Vi trenger økt innsats – og nyutdannet politi Det gir liten mening at nyutdannet politi, som det er et sterkt behov for, blir gående uten jobb i politiet.
Norge kan få superkrefter mot kriminalitet Norge kan få superkrefter i kampen mot organisert kriminalitet. Og det beste av alt? Det vil være gratis.
Motivasjon i en utdanning med dårlige jobbutsikter Jeg vet at det er politi jeg ønsker å bli, men å holde motivasjonen oppe til å utdanne seg til arbeidsledighet kan til tider være krevende.
Arbeidslivskriminalitet lønner seg Politiet taper i kampen mot arbeidslivskriminalitet hvis ikke de styrker innsatsen mot a-krim, og samhandler bedre med andre offentlige myndigheter.
«Som studenter i praksis skal vi først og fremst lære, ikke være en ekstrahjelp» En kollega uttrykte takknemmelighet over å ha studenter i distriktet fordi vi blir en så viktig ressurs. Det er et godt eksempel på hvor sårt politi-Norge er avhengig av politistudentene for utføre alle arbeidsoppgavene sine.
Skråsikkerhet og rettssikkerhet går dårlig sammen Hvis prosessledelsen og domsgrunnene hadde vært så dårlige som Leknes hevder, kan man spørre om ikke påtalemyndigheten ville anket over saksbehandlingen.
Modus til besvær Det virker som det er mye tidligere lensmann Dagfinn Torstveit ikke vet om egen etterforskning.
Alle som var med i etterforskingen ble merket av den Politiet som etat har hatt såkalte læringspunkter, etter blant annet Birgittesaken. Jeg skulle tro advokat Sjødin også hadde tenkt over læringspunkter for forsvarerens rolle, men kan ikke se at det er tilfelle.
«Hår fra fem personer forklarer ikke hvordan tiltaltes DNA havnet på offerets strømpebukse» En mistanke om at dommens høyst uvanlige ordlyd skyldes noe annet enn blott juridisk-faglige vurderinger, er ikke mer urimelig enn påstanden om at aktoratet har gått i en bekreftelsesfelle.
Birgitte Tengs-saken: Torstveit er streng med kritikken og raus med selvrosen Tidligere lensmann Dagfinn Torstveit mener frikjennelsen i lagmannsretten er «sluttstrek for Birgitte-saken». Jeg krysser fingrene for at han tar helt feil.
Hva skaper slike feil som i Birgitte-saken, Dagfinn Torstveit? Dagfinn Torstveit redegjør i sitt leserinnlegg for at «Birgitte-saken er en utrolig komplisert straffesak». Men han klarer ikke å forklare annet enn at handlingen skjedde utendørs.
Org krim-paragrafen må ikke bli sovende Da vi vedtok den nye org krim-paragrafen var hensikten at den skulle bli mer brukbar mot kriminelle gjenger og nettverk.
«Selv om han var en moduskandidat, kunne vi ikke uten videre sikte ham» Dommerstanden er også mennesker og gjør til tider feil, men generelt mener jeg vi har et rettsvesen vi kan være rimelig stolte av.
Uønskede tilstander - vi må komme problemet i forkant For å få bukt med problematikken blant ungdom, bør myndighetene komme problemet i forkjøpet og aktivt løse opp gjengene.
Politiforums omtale av varslingssak i Øst PD Det er helt på sin plass at Politiforum dekker vanskelige saker, også varslingssaker. Men det er ikke ryddig og ikke greit at man siterer en anonym varsler på alvorlige beskyldninger mot personer som med letthet kan identifiseres, uten at den personen eller arbeidsgiver som sådan kan ta til motmæle.
«2024 kommer også til å bli et tøft år, men vi skal fortsette å jobbe, si fra og utgjøre forskjeller.» Jeg vil vie årets siste spalte til en uforbeholden takk til alle Politiets Fellesforbunds medlemmer som står i politiets mange utfordringer gjennom hele året.
En hyllest til politiet Min beundring er stor for alt politiet gjør for å være tilstede, for å hjelpe og for å sikre og trygge.