2. Gjennom den krypterte meldingstjenesten Signal.
Last ned appen og send en melding til en av Politiforums journalister. Telefonnumrene våre finner du under.
Alle tips blir behandlet konfidensielt.
Annonse
Annonse
Annonse
ENDELIG I FLYTSONEN: – Selv om det har tatt lang tid, er jeg takknemlig for at det fikk en lykkelig slutt for meg. Jeg ønsker likevel at saken skal belyses, fordi det kan være andre ute i politi-Norge som står i samme situasjon som jeg gjorde. Den situasjonen ønsker jeg at andre skal slippe å stå I, sier den nå pensjonerte politimannen Roar Svåsand.Foto: Privat
Vest politidistrikt snur: Tar regningen etter yrkesskade
Da den pensjonerte politimannen Roar Svåsand søkte Vest politidistrikt om å få dekket et utlegg i yrkesskadesaken sin fra 2003, ble han først avvist. Nå har politidistriktet ombestemt seg.
I mars 2003 brakk daværende politibetjent Roar Svåsand av deler av fortanna si under en IP-trening i gymsalen på politistasjonen i Bergen sentrum, i nåværende Vest politidistrikt.
Annonse
– Jeg var instruktør i teleskopbatong for operativt personell, og på slutten av leksjonen skulle kursdeltagerne gå én og én mot instruktør, som var iført «koho»-beskyttelsesdrakt. Under påføring av beskyttelsesdrakten for en annen instruktør, oppdaget vi at det var knyttet en knute på beinstroppen, forteller den nå pensjonerte politimannen Svåsand.
Knuten måtte justeres, ellers ville ikke instruktøren klart å bevege seg like fritt.
– Knuten satt godt fast, og vi hadde dårlig tid. Så da det ikke lot seg gjøre å åpne knuten med håndmakt, forsøkte jeg å åpne den med bruk av tennene. Av alle ting så knakk en bit av fortanna mi av, fortsetter han.
Svåsand tror knuten var påført fordi borrelåsen, som vanligvis fungerer som en stopper på beskyttelsesdrakten, var ødelagt.
– Jeg dro rett til tannlegen, som satte på krone på restene av fortanna som ble skadet, sier han.
TANNLØS: Roar Svåsand mistet fortanna, som følge av skaden han pådro seg i 2003.
Tannlegeregningen kom på rundt 7000 kroner. Siden Nav anså skaden som en yrkesskade, dekket de rundt 6000 kroner. Svåsands utlegg var på cirka 1000 kroner, og han husker ikke i dag om det var han selv eller arbeidsgiver som betalte. Han rapporterte også inn saken til Statens pensjonskasse (SPK), som ga ham avslag på at skaden var en yrkesskade.
Årene gikk, og under et tannlegebesøk i 2020 oppdaget Svåsands tannlege et hull i restene av fortanna, som kronen var festet på.
Kronen fra 2003 ble derfor erstattet med ny krone etter at hullet var fikset.
– Beløpet var ikke så stort så jeg bare betalte det selv og tenkte ikke noe mer over det. Men så løsnet hele fortanna. Det var mye frem og tilbake. Tannlegen forsøkte å lime den på plass igjen, men konklusjonen etter et røntgenbilde var at rota var ødelagt, og skulle jeg fortsette å ha fortann så var implantat løsningen, sier han.
Svåsands innhentet pristilbud for å sette inn en ny tann. Prisoverslaget viste at det ville komme på om lag 44.000 kroner.
– Siden Nav har godkjent dette som yrkesskade, dekker Helfo cirka 30.000 kroner av kostnadene. Men de resterende 14.000 kronene må jeg betale av egen lomme. Det var da jeg også begynte å tenke over om det virkelig er riktig at jeg skal betale for en skade som har oppstått på jobb, fortsetter han.
Selv om Helfo dekker egenandelen ved tannbehandling som er godkjent som yrkesskade, er det vanlig at pasienter i tillegg må betale et mellomlegg mellom det Helfo dekker og tannlegens honorar.
Vil advare andre
Svåsand tok en ny runde med SPK, men fikk igjen avslag.
– De sto fast på at dette ikke var ulykke, siden jeg løsnet knuten med tennene. I fjor kontaktet jeg derfor også Vest politidistrikt, for å høre om dette er noe tidligere arbeidsgiver dekker. De sendte saken videre til Politidirektoratet, fordi de ikke fant noen hjemmel for å kunne dekke tannlegeregningen. I april avslo Vest politidistrikt søknaden min, sier han.
Svåsand synes det er urimelig at han må dekke mellomlegget selv.
STJERNELAG: Da USAs president Barack Obama mottok Nobels fredspris i 2009, var Roar Svåsand (ytterst til høyre) på jobb for livvakttjenesten.FOTO: LUCA KLEVE-RUUD / SAMFOTO
– Jeg mener det er urimelig at jeg skal dekke mellomlegget selv, all den tid skaden skjedde på jobb. Jeg er 61 år og har hatt en lang karriere i politiet, hvorav de siste 15 årene som leder for livvaktstøtten, eller VIP-planlegger ved FOT, som tittelen min ble etter politireformen. Brukte vi privat skjorte og fikk hull på den på grunn av våpengnag, fikk vi den erstattet. Eller om vi slo hull på buksa. Det kan virke som at det er uproblematisk å få erstattet småbeløp, men at det er verre med større beløp. Men jeg vet ikke om det er pengebeløpet Vest politidistrikt er mest redd for. Det kan også være at saken kan skape presedens. Samtidig kan det ikke være snakk om så mange politifolk som knekker tennene på jobb, sier han.
Svåsand legger til at han aldri ville ha brukt tennene dersom han hadde visst at deler av tanna ville knekke. Uansett om han får dekket mellomlegget eller ei, får han satt inn implantat i slutten av mai.
– Enn så lenge så går jeg uten fortann. Jeg er ikke ute etter kompensasjon for tort og svie, men jeg synes heller ikke at jeg skal tape penger på en skade som har oppstått på jobb. Jeg er bare ute etter å gå i null, fortsetter han.
– Pengene er en ting, det kan jeg legge bak meg, men det er mer den følelsen av at arbeidsgiver ikke stiller opp når man trenger dem. Det er det jeg synes er vanskelig med saken. Går det ikke veien, må jeg bare akseptere at jeg må jeg betale mellomlegget selv. Men jeg ønsker uansett å advare andre mot å tro at arbeidsgiver eller SPK nødvendigvis hjelper deg i en sånn situasjon. Jeg tok det for gitt, sier Svåsand.
Politidirektoratet ønsker ikke å kommentere saken.
Anbefalte klage
Seksjonsleder på HMS-seksjonen i Vest politidistrikt, Kristine Lønningen, skriver i en e-post til Politiforum at Svåsand har søkt politidistrikt om å få dekket egenandel, og fått svar på denne søknaden.
– Svåsand har fått godkjent tannskaden som yrkesskade hos NAV og alle forhold rundt dekning av utgifter til behandling er derfor i utgangspunktet et forhold mellom ham og NAV/Helfo. Behandlingen dekkes da etter Helfo sine retningslinjer, og arbeidstaker/den skadde skal ifølge disse ikke ha noen utgifter til egenandel. På Helse Norge sin side er det informasjon om hvordan vedkommende går frem får å få igjen/refundert egenandel, skriver hun i e-posten.
Videre skriver hun:
– Vest politidistrikt har imidlertid åpnet for at Svåsand kan sende en søknad til oss om å få dekket hele eller deler av et mellomlegg dersom han ikke kan få gjennomført nødvendig behandling etter de takster/satser Helfo opererer med, og dersom han har klaget på disse satsene uten å få medhold. Vi kan ikke se å ha mottatt en slik søknad og vil selvsagt vurdere denne dersom vi mottar en slik søknad.
Ifølge avdelingsdirektør Anette Randeberg i Helfo behandlingsrefusjon, er det ikke fullt så enkelt å klage på tannlegers mellomlegg.
– På generelt grunnlag kan vi si at Helfo dekker egenandelen ved tannbehandling ved godkjent yrkesskade. Helfo dekker utgiftene til tannbehandling etter fastsatte takster. Men tannlegene har fri prissetting. Det betyr at tannlegens pris kan være høyere enn folketrygdens/Helfos takster. Pasienter må dermed regne med å betale mellomlegget mellom det Helfo dekker og tannlegens honorar, skriver hun i en e-post til Politiforum.
På spørsmål fra Politiforum om det er vanlig at pasienter må betale et mellomlegg, svarer Randeberg:
– De fleste tannlegene har priser som ligger høyere enn folketrygdens takster, derfor er det vanlig at pasienter må betale et slikt mellomlegg.
– Er det mange som får medhold dersom de klager på at de må betale et mellomlegg?
– Helfo har ikke hjemmel til å utbetale mer enn det som følger av regelverket/fastsatte takster. Pasienten vil derfor ikke få medhold i en klage dersom klagen ene og alene handler om mellomlegget mellom tannlegens pris og trygdens takster, svarer Randeberg avslutningsvis.
Distriktet snur
Politiforum har konfrontert Vest politidistrikt med hva Helfo sier, samt spurt politidistriktet om hvorfor det ikke dekker Svåsands mellomlegg, og om det er riktig at en politiansatt som blir skadet på jobb skal betale for å utbedre disse skadene selv.
Samme dag som Politiforum henvender seg til Vest politidistrikt, får Svåsand vite at hans tidligere arbeidsgiver dekker mellomlegget. Overfor Politiforum viser politidistriktet til sin tidligere uttalelse i saken.
– Vest politidistrikt har behandlet mottatt søknad om å få dekket mellomlegg. Søknaden er innvilget, skriver seksjonsleder Kristine Lønningen i en ny e-post.
Svåsand er glad for utfallet saken nå har fått.
– Selv om det har tatt lang tid, er jeg takknemlig for at det fikk en lykkelig slutt for meg. Jeg ønsker likevel at saken skal belyses, fordi det kan være andre ute i politi-Norge som står i samme situasjon som jeg gjorde. Den situasjonen ønsker jeg at andre skal slippe å stå i. Jeg tror dessverre ikke at dette er plankekjøring andre steder heller. Jeg tror de kan møte like mye mostand som meg, enten det er fra arbeidsgiver eller andre, avslutter Svåsand.
Vest politidistrikt dekker også Svåsands mellomlegg fra 2020.
Tillitsvalgt reagerte
Før det ble kjent at Vest politidistrikt dekker Svåsands mellomlegg i saken, intervjuet Politiforum også lokallagsleder Ørjan Hjortland i Politiets Fellesforbund (PF) Vest.
Han støtter Svåsand.
REAGERTE: – Det er helt urimelig at politiansatte må dekke kostnader på grunn av en yrkesskade som er oppstått i pålagt trening, mener lokallagsleder Ørjan Hjortland i PF Vest.Foto: Erik Inderhaug
– For det første så viser saken til Svåsand at det er på høy tid at vi får endret regelverket. Det kan ikke være slik at ansatte i politiet ikke er forsikret og får dekket skader som oppstår i arbeid. Politiansatte har i særlig grad et utsatt yrke når det gjelder risikoen for skader, og det burde være i arbeidsgivers interesse å ta vare på de ansatte, sier han.
Lokallagslederen sier videre at det derfor er noe underlig at det er PF som nå har kjempet frem endringer i lovverket, som i disse dager blir implementert i etaten.
– Dette viser at også politikerne er enig i at det er helt urimelig at politiansatte må dekke kostnader på grunn av en yrkesskade som er oppstått i pålagt trening. I dette tilfellet er det snakk om et meget lite beløp å bære for et politidistrikt, men noe som kan være et betydelig beløp for en enkeltperson, fortsetter han.