2. Gjennom den krypterte meldingstjenesten Signal.
Last ned appen og send en melding til en av Politiforums journalister. Telefonnumrene våre finner du under.
Alle tips blir behandlet konfidensielt.
Annonse
Annonse
Annonse
Jonas Gahr Støre under Arbeiderpartiets landsmøte, som denne gangen ble arrangert digitalt.Foto: Arbeiderpartiet
Slik vil Støre gjøre om på rusreformen: - Det er mange ting som må tas tak i
- Det er to måter å vise solidaritet på; Solidariteten med de tunge rusavhengige og solidaritet med de vi skal beskytte mot å komme inn i rus. Da tenker jeg særlig på de unge, og her er politiet svært viktig, sier Jonas Gahr Støre.
Under Arbeiderpartiets landsmøte 15-17. april, landet partiet på at de ikke ville gå inn for generell avkriminalisering av bruk og besittelse av narkotika.
Annonse
Arbeiderpartiet støtter dermed ikke regjeringens forslag til rusreform, hvor regjeringen foreslo at man ikke skal kunne straffes for bruk og besittelse, hvis mengden narkotika er under fastsatte grenser og til eget bruk.
Jonas Gahr Støre, leder av Arbeiderpartiet, mener deres rusreform vil være mer treffsikker enn regjeringens.
- Det ble to tredjedels flertall på at vi skal gå inn for en helhetlig rusreform, som vi mener er mer treffsikker og tar tak i det aller viktigste, som er hvordan vi kan hjelpe avhengige med store rusproblemer. Vi har vært opptatt av det i mange år. Men det er mange ting som må tas tak i, som behandlingstilbud, ettervern og kommunenes kapasitet. Dette sa regjeringens forslag til rusreform lite eller ingenting om. Vi har mange konkrete forslag til akkurat disse tingene, sier Støre, til Politiforum.
Jonas Gahr Støre traff politifolk og fagfolk innenfor rus og psykiatri i Drammen.Foto: Arbeiderpartiet
Han presiserer at de ønsker å ta hensyn til to grupper samtidig, både de tunge rusavhengige som skal få hjelp, og ungdom som man skal forhindre at kommer inn i rus.
- Vi går inn for en begrenset avkriminalisering, kun for tunge rusavhengige. En av de viktige grunnene for å ikke åpne for en generell avkriminalisering er å opprettholde en norm og en verdi i samfunnet, hvor det er en terskel for å bruke narkotika. Vi har snakket om to måter å vise solidaritet på; Solidariteten med de tunge rusavhengige og solidaritet med de vi skal beskytte mot å komme inn i rus. Da tenker jeg særlig på de unge, og her er politiet særlig viktig, sier Støre.
Polarisert
Arbeiderparti-lederen forteller at han opplever at debatten om rusreformen har blitt veldig polarisert. Han mener også at enkelte nærmest tegner et fiendebilde av politiet, som han mener er ufortjent.
- Det bra at Riksadvokaten har klargjort reglene for ransakelser og tatt initiativ til en bred gjennomgang av politiet praksis. Det er uakseptabelt dersom politiet misbruker sin mulighet til å bruke tvangsmidler, og vi må ha full tillit til at det ikke skjer. Samtidig opplever jeg at debatten rundt ransakelser har overskygget en større debatt om hvilken rolle norsk politi har for å sikre lav narkotikabruk i Norge, særlig overfor unge, sier Støre.
- Norsk politi har forebygging som sin strategi på alle områder, også her, og gjør en svært viktig jobb. Politiet skal opptre med nærvær i lokalsamfunnet og være på lag med befolkningen. En avkriminalisering ville svekket og redusert dette. Vi er opptatt av at vi skal ha politiet med på lag, forklarer han.
Å si at noe er forbudt, men samtidig ikke har særlig konsekvens, senker terskelen for bruk
Jonas Gahr Støre
Støre forteller at han har mottatt e-poster fra politifolk rundt om i landet som skriver at den avgjørelsen Arbeiderpartiet landet på stemmer med den opplevelsen de har i det daglige politiarbeidet. Flere politifolk har fortalt om ungdommer som tror at narkotika snart skal bli lovlig, og Støre mener dette bekrefter at avkriminalisering av mange oppfattes å være et skritt mot legalisering.
- Å si at noe er forbudt, men samtidig ikke har særlig konsekvens, senker terskelen for bruk. FHI har pekt på at man ikke kan utelukke at avkriminalisering vil kunne føre til økt bruk, og at studiene som viser det motsatte, har svakheter og begrenset overføringsverdi til Norge, sier Støre.
- Det tar jeg avstand fra
Han mener det er flere ting som må endres i regjeringens rusreform.
- For det første støtter vi ikke en generell avkriminalisering. Det var det regjeringen, og særlig Venstre, ville presse gjennom. For å få tak i utfordringene må vi sikre at de tunge rusavhengige får helsehjelp, og vi må øke politiets ressurser til innsats mot narkotikakriminalitet og til forebygging. Jeg finner det påfallende at justisministeren har vært helt fraværende ved fremleggelsen av rusreformen, sier Støre.
Han ønsker en forebyggings- og behandlingsreform med styrking av kommunenes behandlingstilbud, styrket medikamentelle behandlingstilbud og styrket ettervern.
- Det er behov for en kontinuerlig satsing på forebygging blant unge. Jeg møter mange politifolk som sier at de har ikke et mål om å ta inn en 17-åring, fordi de finner en brukerdose. Det de har et mål om, er å ta tak i narkotikabruk tidlig, komme i kontakt med hjem, skole og nærmiljø for å hjelpe de unge og få dem på en annen kurs. Det har jeg stor tro på, men da må det være en reaksjon fra samfunnet på bruk og besittelse av narkotika, sier han.
- Forkjempere for reformen har sagt at Arbeiderpartiet stiller seg på feil side av historien. Hva vil du si til det?
- Det tar jeg avstand fra. Jeg mener debattklimaet har vært nesten ekstremt og i veldig store bokstaver. Jeg kan forstå at skjer, men jeg tror ikke vi blir klokere av det. Jeg er trygg på at vi står på rett side av historien når vi vil ha et krafttak for de rusavhengige for å sikre dem hjelp, og samtidig prioritere forebygging, særlig overfor de yngre, sier Støre.
Jeg mener debattklimaet har vært nesten ekstremt og i veldig store bokstaver
Jonas Gahr Støre
- Hvordan skal man skille mellom tunge rusmisbrukere på den ene siden, og festbrukere eller ungdom som eksperimenterer?
- Det krever et arbeid som er både lovteknisk og helsefaglig. Tilhengere av generell avkriminalisering sier at det er umulig å skille, men jeg mener det er tunge nok argumenter fra både påtale og politiet for at det er mulig. Dette må vi ha en gjennomgang av, sier Støre.
Medlem av rusreformutvalget, Rune Solberg Swahn, tok dissens fra flertallet i utvalget, og mente at man burde lage en lovtekst hvor det er anledning til å bruke straff, men at hvilke tilfeller straff skal brukes kan reguleres i et påtaledirektiv eller et rundskriv fra Riksadvokaten, hvor det står at rusavhengige ikke skal straffes.
Støre forklarer at dette er et av flere forslag som vil vurderes.
Skuffet
Carl-Erik Grimstad, helsepolitisk talsperson i Venstre, er skuffet over Arbeiderpartiets landsmøtevedtak.
- Det kan ikke være noen tvil om at det er Arbeiderpartiet som har skrotet den viktigste sosialpolitiske reformen vi har vært i ferd med å vedta på mange tiår, sier Grimstad.
Han mener det er en juridisk og teoretisk umulighet å få til et skille mellom ungdom og tunge rusmisbrukere, hvor man kun avkriminaliserer for de tunge rusavhengige, slik Arbeiderpartiet ønsker.
- Jeg betrakter rusreformen som en ungdomsreform, for med denne reformen ville vi opprettet kommunale rådgivningsenheter for narkotikasaker. Terskelen for å bringe ungdom inn i den rådgivningstjenesten er mye lavere enn det nåværende regelverket gir oss anledning til. Riksadvokaten har vært meget skeptisk til politiets ransakelsesmetoder når det gjelder mindre kvanta narkotika. Sånn sett har man ikke hatt lovhjemmel for å fange opp denne gruppen som Jonas Gahr Støre gjerne vil fange opp, sier Grimstad, som mener regjeringens reform kunne fanget opp flere ungdommer, og fanget dem opp tidligere.
Grimstad er likevel enig med Jonas Gahr Støre i at debattklimaet i forbindelse med rusreformen har vært hardt.
- I rusmiljøet lever mange fra dag til dag, og veldig ofte er det liten avstand mellom liv og død. Da må vi ha respekt for at det er store følelser i sving. Det er mange mennesker som er dypt skuffet. Arbeiderpartiet i Oslo og Bergen, hvor man virkelig har tatt ruspolitikken på alvor, ble ikke hørt. Det er et tankekors, sier Grimstad.
- Noen av de verste kraftuttrykkene som har kommet i denne debatten er helt unødvendig, og det gjør ikke debatten bedre. Denne reformen står så godt på fakta og forskning at det er ingen grunn til å ta i bruk slike virkemidler, legger Grimstad til.